Index:Bulgarian/п

Back to Bulgarian Dialect Glossary (home page)

П
п а  - пак; пък
 * п а че - пак ще
 * п а нече - пак не иска

павет - повет, виещо се растение

павлака - мрежа

павун - паун

пад а ло - място за нощуване (за хайдути)

падвеа - падаха

п а де - падна; стана

падн а  - кацна

п а дне: че п. - ще се сбъдне

п а дни: на ст а н п. - настани се да нощуваш

пазд е р - клечки, които остават след изчукването на лен или коноп

п а зе - взема

п а зим - помня

п а зиш - сделиш

п а зука - пазва

пазуни - пазви

п а зушка - джоб на пояса (Родопи)

пай - па, пай уп у щи''' - па я пусна
 * пайван(т)и (т.) - вериги за краката, въже с което спъват краката на коня
 * на пайван - със спънати крака

п а кь(о), п а кю - път(и)

пал а буюклия (т.) - дългомустакат

паламар - цигански гвоздей

паламедна - (похабено от “маламена”''' - вж.)

паламида - 1. плевел, вид бодил, Cirsium anverse ; 2. риба п.''' - паламуд

пал а нка (т.) - градец

пал а ш - малко куче, пале
 * ръта палаша - малко ловджийско куче

памет/виш, / у еш - помниш

памп о р - влак

панагии (гр.) - вид обредни хлябове

панагир=панагюр - панаир

пангалоска - (от “пангалос, пангалозин”) хубостни/к, /ца, вагабонт/ин, /ка

'''панг ю ра, панд у ра: п. кош у ля''' - броня, ризница

панд у ре - стражари в турско време

панта - карти

пант а ле - панталони

пануда=понуда

панч у га - черна, омразна жена (Родопи)

папудж и йско - обущарско, за правене на “папуци”, меки кожени обувки

пап у ци (т.) - меки обувки от кожа, чехли

парал( и )я (т.) - софра, трапеза; ниска кръгла масичка

паратири - прозорци

пардъя - “в гората за пръти”

парен - направен от пари, монети

парз и р (вм. панц и р) - ризница

пармак (т.) - пръст
 * баш п. - палец

пармак(лък) (пармадзи=парм а ци) (т.) - дървена или желязна ограда на прозорец, на чардак или на стълба; перила; тясна дъска, поставена на ограда на прозорец

парта - кърпа; платно, везано със злато

пархчица - пръстчица

пар я сам - напускам, оставям паряскова

п а скай - паси

п а смина - род, корен, влака

пасп а л - прах, който се вдига при мелене на брашно и се наслоява наоколо

паструн - поструга, втори баща

патан о г=патон о г - с бели копита, с бяла козина на краката

п а те, п а то - пътя
 * на п а то - на пътя

патл а к - пищов

патрика - патриарх

пауните - бродерия по полите (Сев.-Изт. Б.)

пафти - украсени метални закопчалки на колан

пах а  - цена

пахар - паница, чаша, купа

п е да - педи

пее - чете (за писми, книга)

пезев е нк (т.) - сводник, който се занимава със сводничество

пейливан=пехливан

п е кли - петелки, петлици, копчета

пекл и во - горещо

пекол - ад, пъкъл
 * пеколски - адски

пелешки - накити за глава

пенбянско - светлорозово

пендар(ка) - голяма жълтица, която жени и моми носят като наниз за украса

п е н(д)жер=пенджур (т.) - прозорец

пенджер е  - прозорче

пендулира - монета, равна на пет лира

пенчури=пенджери

пенька - птица-каменарка

периш а н - украшение за глава с форма на перо

перия - пера

перника=пероника (вж. “тъжеко”)

перница - китка; възглавница
 * п е ро - украшение от злато и скъпоценни камъни
 * п. ел е нково - накит за глава

перпелеш - (от “преперица”) пътпъдъци

перперида - пуяк

перустия - железен уред за камина

перчем=перче(нце)=перчин (т.) - кичур коса, дълга коса на върха на главата у мъж

перч и г=перч и к=перши - перчем, коса

песлин (пелени) - беслин пелени, вероятно от тур. “беслеме”''' - отхранване, отглеждане

песн и ца - юмрук

песноп о льки - песнопойки

петалине - подковите на работен добитък

петелджия - заложник, стари сват

петелки: алтън п. - златни закопчалки

пет е ц: т у рски п. - т. петък, в смисъл турски празник
 * петимен=петим и я (гр.) - жаден за нещо, единствен, желан
 * петимн и че - искано, очаквано, жадувано
 * петим и свам - жадувам, желая, копнея за нещо

п е тли(ци) - копчета; металически накит на младоженец

петопая - с пет опашки

петра(х)ил (гр.) - епатразил

петювничек - кален, един на баща и майка

пе(х)лив а н/а, /ин (т.) - борец; едър, силен пехливанл ъ к''' - борба между борци

пехър, -а - свекър, -ва

пеш и н (т.) - по-рано

пешк е ш=пешкиш - дар, подарък

пешкир - кърпа, месал

пещак - дар, дарове

пещемал, пещим а л(я) (т.) - 1. кърпа за бърсане; 2. шарена престилка; задната престилка в двупрестилчената носия; 3. хавлия; 4. чаршаф

пещеш (т.) - подарък

п е я - оплаквам

пивница - изба

пие - пуши

пизма - мест, отмъщение

п и ле - фигура на птица във везбата

пилен(ов) - мил, хубав

п и ме, п и мо - пихме

пинтия - свидлив, скъперник

пинци - опинци, цървули

пирг (гр.) - кула

пиринчени - бронзови

Пирота града - неточно предаденото име на Момчиловата крепост Перитеорион (да не се бърка със сегашния гр. Пирот)

пирустии - железен триножник за огнище

пирчам=перчем

пис а ни - шарени

писинци - шарени

пискюллия - с пюскюл (ресни)

писм е т (т.) - сухар

'''п и смо: п. п е е''' - писмо чете

пита - иска (за жена)

питен колак - невтасал хляб

п и ти - да пиеш

питим и я - жадуван, гален, обичан; един на майка и баща

питропче (гр.) - черковно настоятелче

питува - пита, запитва

пиш и н - изпърво

п и шка - боде

пишм а н (т.) - разочарован
 * п. съм - разкайвам се; съжалявам
 * п. е ст а нал - разкаял се, съжалил

пишници - домашен хляб (Пирин)

пишчоли=пищ о ле - (ит) пищови

пищимал=пещемал

плав, /а, /о, /и - човек със сиви или сини очи и светла, жълтобяла коса

пладне - обяд, ядене
 * п. висока - 12 часа на обяд

пл а днина - храна за обед

пладнин а  - планина

пладн и ще - място, гдето пладнуват овцете
 * ден и п. - ден и половина

'''плака: п. сапун''' - кълъпче, парче сапун

плака е чи - плачейки

пл а нина - пладнина, пладне, обед

планици - ягоди (Странджа)

пластъвъ - палава

пл е зна - заведе

плена и ви - с пукнатини

пл е нат - разграбват

пл е ни - зароби

плени - пелени

плесн а а - сложиха

плетават - обличат

плетар и и - плетачки, които плетат коси

плетни - плетове

плет у шките - плитките

плечици - плитки

плеше - играе ръченица (Странджа)

пл о вка, пл о вче - дива патица

плоска - малък плосък съд за ракия

пл о т(ица) - плет

плотишча - плетища

пл о ча - подкова

площ и ца - плочица, плосък, тънък камък

плющия - каменна плоча

пл я на - пелена

по - след
 * по све - навсякъде, цялото

по а рам - разваля

побара - потърси

побащим - действуващо лице в сватбата, стари сват

побед и ла - набедила

'''п о бий: п. б а клици''' - изправи, нареди бъклици

поб о лити - да поболея чем се п.''' - ще се поболея

побр а йно - побратим

пов а ркаш - побързаш

пов е доше - поведоха

пов е зем - свържа, превържа

пов е зуе - превържа

повейне - извехне, изсъхне

повеля - заповяда, нареди

повищ е ва - цвили

повия - повой

пов о йница - погача на новороденото (когато детето си повива за пръв път)

поврати (се) - повърна (се)

п о врънки - повратки

повясимо - количество извлачен, вълна, лен, коноп или памука което се завързва на хурката

погадя - нахокам, похокам

поган а ла - погълнала, “дръпнала го да го яде”

поганец - безверник

'''пог а новско: п. вр е ме''' - размирни, страшни времена

пог а нци - мишки

погач а рки - които идват на погача у родилка

погин а  - изчезна, изгуби се

погир я сала - стъписала се, отдръпнала се

погл а в и я - сгоди се за нея

погн а  - подгони

пог о да: какв о да п. - за какво да се сгодя

погоден - сгоден, станал годеник

погод и  - улучи, умери, намери

погод и л съм - сгодил съм се за

погон - мярка за земя, около декар

погрубиш - погрозиш

пог у бено - изгубено

погъна - издигна, порасна

под - чардак

п о д: п о д вечер - привечер

подавенче - цвете

подайт о сал - разхайтил

подарче - пъдарче, полски пазач

п о дбив - подбиване с колове

подб и вала - подигравала се, шегувала се

подбрадник - накит от стари пари, който се носи под брадата и се спуска до гърдите

п о дбяла - разсъмване

подгизнат - разкиснат, разрушават се от мокрота

подгърленце - герданче

подевка - по-малка неженена сестра

под е ха - отиваха

п о дзима - есен

поди - иди

подиграва - разиграва

подк а пник - плътно пролепнала до главата шапчица от плат, която се носи под калпака; бял или червен фес за под капа или гугла

подкитила - накитила

п о дклеп/е, /и - каса на врата

подк о вани: п о рти п. - порти, обковани с желязо

подкр е на - поместя

подлизна се - излъга се

подм и шляк: юн а чки п. - човек, когото юнак може да носи под мишница

подн а вляй - подновявай

п о дница - глинен съд за печене на хляб; зимник, изба под къщата

подници - изби, мази

подн о вуе - подновява

поднож(ка) - дъски, окачени на нишките на стана, на които стъпва тъкачката, за да движи нишките

подн о си - подиграва, шегува, закача

пододр и ва - обижда

под о и - накърми

под о йница - овца, която дава мляко

подпрег - широк ремък около корема на коня, който крепи седлото

подпузн а л - подхлъзнал

подпързи - колани за впрягане на кон

подс у на - подхлъзна

под у дрива - удря

подфалгам - хваля

по е  - пее

по е ле - изяла

п о е м: че да п. - ще да отида

пожаре - място в гора, гдето се горели дърветата

позв е мо - поканя

позилясал - завидял

'''позл а тити -да позлатя

поил и  - угрижи се

поищат - поискат

п о йдеме - тръгнем
 * п о йде н а тръг по - тръгна след, по следите на

пойоха - поеха, подкараха

пок - път (Родопи)

п о канил се - наканил се

покапана - обшарена

пок и на - разкъса

п о клади - заговезни

поклоня - подаря
 * поклон - подарък

покл о пе - затворена горна дреха за в бой

поклопено джубе - ризница

поклоп и то: джубе п. - затворена дълга горна дреха

покра и на - област, земя

покр е хнем - поместя

покр и ва - коприва

покров - кърпа

покр о в(а) - платно, с което се покрива мъртвецът при погребение, саван

покудвам - укорявам, клеветя някого

пок у диш: да се не п. - да не направиш нещо, което ще предизвика да те укорят, осъдят, охулят

покупаче - гробари, гробокопачи (Пирин)

пол - половина

п о ла - половина

полагер - полица

поламен - позлатен

полегл и то - полегнало

полеж и на - полегнало
 * ж и то п. - полегнало жито

полеж и то - полегнало, наклонено

п о лез - първо посещение сутрин рано на Игнажден или в който и да е друг ден в къщи, за да се донесе щастие или благополучие на домакинството

полен и ците - от пасбища, поляни

полиовката - поливане на болен за здраве, баене

полиц - след планински наклон, ниско, равно място

пол и чим - сравним

полов и на - кръст, талия

пол о вна - вехта

поло(в)яци - вид стари монети

полог (мн. полодзи) - ръкойка

полож и то - полегнало, наклонено

пол о йна - половина

полуг а (р) - 1. заграда за добитък, зимна кошара; 2. планинско пасбище

полуегреци - кошара за затваряне добитъка
 * '''зимно време; полугар, търло; сая

полут и на - половина

полъг а го - излъга го

полюбвам - целувам

поляз - тръни върху плетищата

полязла - посетила за пръв път през деня (годината) За това посещение (поляз) се вярва, че носи сполука или несполука.

пом е ри - помести, разби

помер и ла - размирила, станала неспокойна

'''пом и я: п. от р а ци''' - нечистата вода след измиване на ръцете

помл е : ней се п. - стори и се

'''п о мори: п. му ст а до, п о ломи му''' - измори му стадото, изтрепи го

помор и ме - изморихме

'''поморк и ни: п. а ли''' - морски хали

пом о шчикя - помощница, отмяна

помреж и ло - потъмняло

помренила - посърнала

понап е л - понапънал

понаяден - ядосан, разгневен

пон и ка - яхър

поникум - по-скромно, прилично

понине - отсега

пон(ни)ца - зимник, изба

пон у д/а, /ица - храна и питие, което се носи на болен или на родилка; женско угощение, дадено по случай раждане на дете

пон у ди - занесе храна и питие на болен

п о нци - зимници, мази

поов и кам - пооплача

по о дат - отиват

поод у (х) - на тръгване

по о жда - тръгва

попадн а ти - да се падне

попалн а л - напипал

поп а ри - опържи

попишман и  - съжали, съжалява

попл е ни - ограби, плячкоса

поп о ди - захвърли; отиде

п о праг - колан; =подпрег

попр а ша - запита, попита

попр а шуе - позапитва

поприм а лка - малко малка

попрош е та - поразходи

п о пусни - изпрати

попържена - препържена, препечена

пора - възраст

поразш е т/а, /нем - поразходи(м)

поран и л - похранил

пор е вка - приискване, пожелание, прищявка

пориза - изцвили (за кон)

поризливост - послушност

п о род - рожба

пор о ди - роди след друго дете
 * що ме не пор о ди - защо не роди след мене

п о ртика - пруст, преддверие

п о рскове - пръсти

пор у кам - повикам

поряз (гр.) - северен, студен ветър

пос а кам - поискам

посбор е ваме - поговорим

посвидечи=посвидети - посвиди
 * и нам че се п. - ще ни се посвиди, не искаме

посвърши се - сгоди се

п о сдите - поседете

п о сецна - подръпна

посил и се - усили се, започна да върши насилия, да потиска; доби власт; нахлу

посим я сала - разубедила

посин е я - осиновен син

пос и нче=посин и че - осиновен син

поскура - обрядна питка; просфора

посл е д - след

послов е чки - на таен език

посл у жиш - почерпиш (с вино и ракия)

посл у ша - пошета

посл у шуе - послушва

пословечки - на таен език

посмолй е ло - почерняло

пособкини - пород е ни една след друга сестри

п о спарави - стегна, приготви, нареди; оседла
 * п. я, н а чини я - нагласи я, приготви я, нареди я

посрамотит - посрами

поср е тнати - да посрещна

поста - домашен ред (Странджа)

поста(в)=постот

поставо - корито

постаджия - жътвар, който води постат

п о стане - стане

постат(а)=постот

постигна - род и

п о столе - апостоли, изестители

п о стот - ивица от нива, която наредените жетвари оженват на едно минаване

постро я  - направя

посудри - поудари

пот а йниче - тайно, скрито

пот а пок - закуска

потевни - помрачи, потъмни

потен - пътят

пот е ра - потърси; преследва; подкара
 * не и деме т е бе на п. - не идваме тебе да преследваме, да те нападнем

пот е рам - поискам

пот е ря - група преследвачи

п о ти, п о тим - тихо, потихом

поткур - подигравка (прякор)

п о тмил се - изчезнал

п о тно - на път (Родопи)

пот о н(ч)е - одър в къщи; таван, под; отворена стая в горния кат на къща пред другите стаи, преддверие;        чардак, трем; яхър

потпързи - колани за впрягане на кон

потраж и  - потърси

потрасува - поразтръсва

потров и ло - похабило, съсипало

пот у ри - мъжки горни гащи от вълнен плат, широки и набрани горе, с постепенно стесняващи се дълги крачоли

пот у рнъ - сложа, турна

п о тчек - път

поудрами - поуспокои

поуздал - надявал се, разчитал

пофат а ли - вземали, хващали

поф и скуе - удар с тънка пръчка или камшик

похожда - отива

похче=пошче

поч е  - започна

поч е каш - почакаш

поч е на - започна

поч и н/и, / а ло - направи(ло)

почудица - урочасване

пош а л=пош е л - тръгнал, отишел

пошиб у лькя - шибалка, пръчка

п о шки - семки от тиква

п о шла - тръгала

пошче - кърпа

пощукн/ а, /ала - изчезна(ла), изгуби(ла) се, липса

поюв - повой; лента, ленти за повиване на бебета

поюзд а тим - поиздам, поразкрия

поясмо - повесмо, неизпреден ден или коноп

по я (т) - пеят
 * н и къде го п е тли не по я а - тръгнал и при-стигнал, преди да пропеят петлите на разсъмване

поя е чи - пеейки

'''п о яси: д е вет-д е сет п. по тебе''' - 9-10 поколения след тебе

поясмо - повесмо

по я та - кошара, къшла

пр а ви - посреща

правини - за правото, за истината

пр а во - наистина
 * п. да направят - да се поздравят, да се здрависат

пр а да - уби

праматя - праматарска стока, праматария
 * праматар - търговец на дребно
 * прамъткя - дребна стока

прапур - знаме, сватбено знаме

пр а шам - питам

пр а ши - окопава

праш у /е, /в а ла - пита(ла)

пр а шул - прах

пращаят - венчават (се)

преб е ла - много бяла

преб и е - счупи, строши

пр е бос - на бос крак

пребр и ше - пребърше

преварейка - “препечена ракия”

превар и а - изпревариха

прев а рим - измамя

прев е жем - привържа

прев е з=прев е с - було на невестата

превияна - превята

прев ъ рла - прелюта, голяма

прег а ч - престилка

прегр е бла - вземала

предво и ло - разделило се на две

пр е добив - придобивка, печалба

предод а ва - дава се на другиго

презк о чник - женски накит за глава

презърце - шарена кърпа на пояса на булката

пр е жъта - много жълта

пр е йнах - минах

преказ а ла - разказала

прекапала - презрела

прекар а ле - изпълнили

преко глава - премного

прековани редове - сплитки коси, свързани напреки една съ друга

прекрат и х - привърших

прекрива - венчално було

прекр о вка=прекромка - покривка на главата, було

прекрокн а ло - прекрачило

прелагала - пререждала

пр е лази - прелези, места за минаване

пр е лез - плет

прел и вки - преливане на гроб на третия ден след погребението

прелич а ва - променя, преобразява

прел и чи (се) - преоблечи (се), маскира се

прелца - прежда

преляга - прилича, отива му

прематаря=праматя

премрен и ло - премрежило

преоб и де - преобходи, обходи

пре о ди - обходи

преод у мая - укоряват, говорят лошо за някого

преопачит - обръща на опаки

преот е (х)а - правеха, отнеха

преп а ски: п о шити п. - дълги везани кърпи, които, по стар обичай, невестата давала на деверите в деня на сватбата

препала - хубава девойка, която гори с красотата си

препе се - запъна се

препищавила - “предпазвала” от злини

препорей=прапор

препоречка - (от “преперица”) пъдпъдък

преправ и ли: св а тба п. - сватба направили, свършили

прерип и ло - прескочило

прерип у еш - прескачаш

препрегна - сгъна, прегъна

пресекат: ороци ке те п. - ще те урочасат

прес и пем - прелеем; поръсим

преслапе - издигнатини; превал през планина

пресмад е ло - засмъдяло

пресмол е ло - заболяло

преснел - стубел, дървената или каменна ограда на кладенец

преставиа - умреха

прест а вяй: слуг а не п. - не задържай тая, която черпи

престол - маса в олтара на църква, на която се звършват обредите

пр е суска - наставена пола на женска риза или горна дреха с украса

пресчелник - част от женското облекло, панделка през челото

пр е тала (прегам) - скачам, тропам с крака

прет е ка - причака

претечеме, прет е кли - пресрещ/нем, /нали

претне - отне

пр е треси - претърси, изтърси

претъргн а ло - изопнало, изтеглило

пр е тръгни - прекарай

прех о дница - звезда вечерница

пречекорила - презкочила

пречеле - металически накит в вид на корона

преч е ска=пречески=преч е ст=преч е стье =преч е сти - причастие

'''пр е чети: п. за ю жна пл а днина''' - прочети молитва за обед

преш е вци - козиняви черги, постлани в кола с ритли за товарене

пр е шно - по-раншно, минало

приб а ляй - прежалвай

приб е ре - подбере, поведе

приберена - шарена

приб у леш - разболееш

привод - приведен, домозет

привряна - бременна жена пред раждане (Странджа)

привърв и  - нанижи

пр и года - угода, удобство

пригол е ма - възголяма

прид - придатък; дар; прикия

прид е  - дойде, пристигна, приближи се; отиди

придебио - пълно с лоши изненади

прид е бно м я сто - място, гдето могат да бъдат издебнати

придел и ш - разделиш, отделиш

пр и дем - приближа; отида

пр и ди - ела, приближи се

придружиш - да ме ожениш

придури=придружиш

приз - без

приказ а ло: у сан му се нему п. - на сън му се казало, сънувал

прикия (гр.) - придан, чеиз, дрехите, които се дават на момата при женитба

прикльота - проклета

прикопса - (от “прокапса”) успее

прикр и ва - невестинска кърпа, с която забулват личето на булката преди венчавката

прикь е  - чеиз

прикьосвам - давам зестра

прилалека - вайка се, оплаква се, постоянно вика “леле”

прилези - привлези

прилча - прилича

принел а  - донесла

приобидиш - попощеш

приоди - (от “проводи”) изпрати

при о ждаме - приближаваме се

прип а дат - слизат

припадн а ли - потънали, припаднали

прип е ла - тюжнала, заплакала

прип и  - притъпка, стъпка

природа - род

прирука - провикна

прируч а ло - дояло

прис о е - място на припек

пристави - нае (за работник)

прит е ка - причакам

прит е кол - постигнал

пр и т е сен - възтесен

прифанаа: очи п. - урочасали го

прифират - изгонят

пр и уча - поуча

прич е скье=пр и чест - причастие

причитат - почитит

приш е л - дошел

пришир о к - възширок

приян а л - яхнал

прмок - памук

провалям - жестоко кълна

проведи - наведи

провищ а ло - изцвилило

прог и м(к)а=прогюма=прогимначе (гр.) - закуска, ручок; следобядна закуска (Странджа)

проглина - паричка

пр о дав - продаване

продюма=прогима

про и груя - разиграват

промач и ня - промушва

промена се - премени се

пропадн а л - потънал в земята

пропо я  - пропея

проромони - проговори

пр о си - иска

прос и пе - пролее

проскефал (гр.) - възглавница

пр о стим - напусна, оставя
 * че я простиш - ще я оставиш, ще се разведеш с нея

пр о сто - простено; безплатно
 * п. да ми ч и нат - да ми простят
 * п. т е бе - народен израз при поздряване или преотстъпване на нещо

пр о сци - просяци

пр о ти - при

пр о тка - малка, входна врата

протог е р (гр.) - селски глашатай

протомастор - главен майстор

протриш а  - разтърсва

прочело - накит за глава

пр о чка - прошка

пр о чка - наниз

прошет/ а се, /н а се - разходи се

прошки - тесни, дълги кърпи от домашно платно, които булката дарява на кръстника при вземане от него прошка след сватбата

прошлек и на=прошляк и на=прошляк и ня =прошляч и на=прошляч и ня - просяк

прошл я чки - просяшка

прошч е лник - металическа украса на глава- та при женската носия

прощ а вам - напускам, развеждам се

прощ е ва - оставя, напуска

прощиньня - прошка

пр у жи - протегне, посегне; протегна; протегни

прч е а - стърчаха

пръвнина - първа съпруга

пръпнали - хвръкнали

пръсна - хукна, побягна

пръстеносв а  - даде пръстен на годеница

прябош - на босо

прядумвам - увещавам

пр я ло - 1. прежда; 2. хурка

прялог - греди за покрив на къща

пряперица - пъдпъдък

пряпорника - сватбено знаме, хоругва

псалтир(ету) - певец на псалми в черква, певци (Странджа)

пудлизнъ - подхлъзна

пузд е р - клечки, които остават след изчукване на лен или коноп; кълчища

п у ка - пие

пукн а я - пукнаха, умряха

пук о рди - нарежда

п у ля се - гледам
 * пулит - гледа

п у н/и, /о - пълн/и, /о

пун и ли - пълнили

пуння - “по-сега”

п у паво - слабо, кекаво

пусат (т.) - оръжие

пусатлии - които пазят пусия, засада

пусия - засада

пуслув я  - благословия

'''пусн а а: п. куш и я да г о нят''' - препуснаха да се надбягват с конете

пусн а а се - спуснаха се

пустал и я - запустяла; пущинак

пустодан - за нищо, напразно

пусула - далекоглед, уред за гледане далеч; зрителна тръба; посок

путаря - пожарище

п у цаа=п у цая - стрелят, пукат

пуш и я (т.) - (копринена) кърпа (за чалма)

пущам - изпращам да искат мома, пращам сватове

пущ и ли - сложили, пуснали

пущина - дяволска работа

пюскюл - ресни

пъз - под

пъндур - пазач

първень - преди

първий ъ н - първо либе

пърж а р - пожар

пърмакл и ян - с прозорци

пърсяниту - пръстените

пъръмонь - измислено име за присмех
 * пъръмонжия - който измисля пърамони

пърътисано - изоставено

пъх а  - цена

пъх о ди - клетва да не се ожени никога

пъшка - чепка грозде; грозд

пъщам - пъшкам

пятляну време - рано сутрин, когато започват да пеят петлите (Странджа)